Hvem har lyst på en vitenskapssmoothie?
Med vanlige husholdningsmaterialer kan du isolere jordbær-DNA.
Eller du kan gjøre det med bananer, men vi begynner med jordbær.
Vi skal lage en ekstraksjonsoppløsning.
Til det trenger vi litt Zalo.
Bare en liten sprut.
Og en skvett vann.
Jeg tenker ti til en.
Så en klype salt.
Slik måler vi en klype.
Klype. Jeg sa "en", men det er sånn cirka.
Så blander vi.
Så må vi fjerne begerbladene.
Vi fjerner dem med hendene.
Må holde benken ren.
Så tar vi ut denne lille greia.
Greit.
Dette er et matlagingsprogram. Bare med vitenskap.
Denne delen er ganske vanskelig.
Vi tar ekstraksjonsoppløsningen...
Å, vi må riste den.
Vil jo ikke ha saltkrystaller.
Ok, folkens...
Så, veldig forsiktig, knuser du dem.
Knus. Ja, knus dem.
Vi trenger en sil.
En sikt.
Rolig, rolig.
Forsiktig.
Så -
- heller vi den utskilte jordbæroppløsningen -
- bufferoppløsningen -
- gjennom silen.
Ja, det blir et rot. Så flott!
Dette utskilte jordbæret -
- har DNA.
Og vi vil felle ut DNA-et fra denne oppløsningen.
Så vi kan få tak i det, og til det bruker vi vanlig alkohol.
Jeg liker isopropylalkohol, jeg har det alltid på is.
Dere...
Ja, ja, alle er vi forskjellige.
Rydd opp underveis.
Bare bittelitt kald isopropyl.
En "schmink", som jeg pleier å si.
Jada! Nå skjer det.
DNA-et skiller seg fra jordbærmosen.
Det er spennende.
For meg.
Det er jordbær-DNA. Hvor kult er vel ikke det?
Hei, jeg er Bill Nye, og jeg er her for å redde verden.
Verden trenger mer mat og mindre overdrivelser.
Derfor vil jeg snakke med dere om genmodifiserte organismer, -
- såkalte GMO.
Organismene vi snakker om, er avlingene på gårdene.
GMO handler om DNA.
Da jeg trakk ut det slimet fra jordbæret, så trakk jeg ut DNA-et.
I en genmodifisert organisme tar vi et gen fra en organismes DNA, -
- en art, og legger det i en annen art.
Det skjer ute i naturen også. Det var slik vi fikk søtpotet.
Har du sett hvor glade de er?
Jeg vet at genmodifisert mat skremmer noen.
Folk er redde for at det ikke er trygt å spise.
Jeg var redd for hvordan disse avlingene ville påvirke organismene rundt dem.
Men jeg så en debatt om genmodifiserte avlinger -
- og fikk en aha-opplevelse.
Og så leste jeg meg opp litt. Du vet, slik vi gjør i vitenskapen.
Så endret jeg perspektiv.
Jeg tror at fordelene ved genmodifiserte avlinger veier opp for ulempene.
Jeg tror folk tenker at genmodifisert mat er skummelt fordi det virker unaturlig.
De ser for seg en gal vitenskapsmann som blander -
- tarantell-gener inn i auberginer.
Og sier så:
Men GMO er mye kjedeligere enn det.
De mest vanlige genmodifiserte avlingene er mais, soyabønner, bomull og raps.
En av de første genmodifiserte plantene fikk et gen fra den skumle -
- petuniaen.
På laboratoriet kan petuniaceller motstå et kjemikalie som heter glyfosat, -
- en ingrediens i mange ugressmidler.
Så, hvis du er en plante, er glyfosat skikkelig skummelt.
Tilfør et motstandsdyktig petunia-gen i en soyaplante -
- og bruk glyfosat til å drepe ugresset, uten å skade soyabønnene.
Nå bruker vi et bakterie-gen som funker bedre.
Et vanlig tillagt gen kommer fra bakterier som vi finner i jorda.
Bacillus thuringiensis, forkortes Bt.
Bt har et gen som lager et protein som dreper åkerspisende ormer.
Legg et visst Bt -gen i maisen din og man får en innebygd insektdreper.
Angående det Bt -genet...
Vi har sprøytet Bt -væsker og pulver på "økologiske" avlinger i årevis.
Er det trygt å spise? Forskere har sett på helserisikoen.
Det fins ingen store bevis på at maten er utrygg.
Ikke hør på meg.
Her i USA ga nasjonalt forskningssenter ut en 400 siders rapport.
Ikke tenk på ryggen min. Vi har eksemplarer til alle.
Vitenskapen viser at genmodifisert mat ikke er farligere enn annen mat.
For eksempel, jeg har spist genmodifisert mat i flere tiår.
Og se på meg!
Men det løser ikke alt.
Da de først kom, hadde mange store håp.
Vi skal mate verden. Bekjempe underernæring med næringsrik mat.
Men det viser seg at det ikke stemmer.
Genmodifiserte avlinger yter omtrent det samme som vanlige avlinger.
Bønder står overfor problemer fordi ugress klarer nå å motstå glyfosat.
Og håpet om ekstra næringsrike avlinger har ikke blitt realisert.
Genmodifiserte avlinger er et redskap.
Ikke det eneste.
Vi bygger ut byer, bruker opp vannforsyninger -
- og øker planetens temperatur. Da mister vi landbruksområder.
Det betyr at vi trenger alle redskapene vi har.
Først må vi ha fakta på bordet.
For å finne ut hva folk mener om genmodifisert mat, -
- sendte vi vår korrespondent, Derek Muller, ut i felten.
Tok dere den?
Se på dette.
Dette er så kult.
BASERT PÅ EN SANN HISTORIE
Jeg er her på et gårdsutsalg for å høre hva folk mener om GMO.
DE OMRINGER DEG
DE ER INNI DEG
- Hva står GMO for? - Genmodifisert... O.
Hva står O-en for?
Organisme.
GENMODIFISERT ORGANISME
- De er usunne. Jeg har lest det. - Jeg vet ikke mye om det.
Vet ikke hvorfor det skremmer meg, det gjør bare det.
TOMATER
Tror du det finnes positive sider ved GMO?
- Jeg liker det ikke. - GMO suger.
Det er mest det at vi ikke vet om det er ille ennå.
Og det er ille.
Da genmodifisering ble introdusert, fikk vi vansker.
Vet vi egentlig hva konsekvensen er?
Hva om vi muterer og blir zombier?
KULT
De tar et froske-gen og legger det i en tomat.
Jeg tror ikke det er sant.
De leker med det. Det som skjer, skjer. Som med mais.
Når insekter spiser mais, dør de fordi magene sprenges.
DRIT OG DRA, INSEKTER.
- Hva gjør det med mennesker? - Det kan hende jeg har en bombe i magen.
KOLBE-SPRENG!
Når man tenker på det, blir man redd og vil ikke gå ut.
BLI HJEMME SE PÅ TV
Det ser ut som vi har et stykke igjen før folk vil spise genmodifisert mat.
Spider-Man er genmodifisert, vet du.
- Bra jobbet. - Takk.
Så jeg fikk følelsen av at det var lett å finne folk som var bekymret.
Ja, jeg tror mange er redde.
Hvorfor?
Vitenskapen roter med ting, -
- og de er vel redde for at vi har rotet det til.
Jeg tror vi føler det samme om all vitenskap.
Når vi blander oss i den naturlige orden.
- Dr. Frankenstein. - Nettopp.
Høygafler og fakler.
Det har jo skjedd før, at vitenskapen har tråkket i salaten. DDT, for eksempel.
Eller thalidomid.
Ting som vi tror at er trygge, men som ikke er det.
Så jeg forstår at folk tviler.
- Hva vet vi om konsekvensene? - Når det er sagt, -
- så har jo folk spist dette i tiår.
Tror du det er forskjell på folk som frykter det ikke er trygt å spise -
- og de som tror det er utrygt på annet vis?
Jeg tror det finnes mange bekymringer...
Jeg spør om hvor reflekterte de var.
De var over hele skalaen, ok?
Men de fleste tilhørte gruppen: "Jeg vet ikke mye om det, -
- men det høres rart ut, og hvis vi har vanlig mat, -
- kan vi ikke holde oss til den? Hvorfor endre på noe?"
Fordi hvis du endrer på noe,
- kanskje du ødelegger det. - Virker som en rimelig frykt.
Jeg var bekymret for økosystemet.
Man kunne ikke vite hva som ville skje -
- med biene som pollinerte maisen, eller ugresset...
- Tror ikke det var det de tenkte. - De tenkte ikke så langt.
- Sa de noe om monokultur? - Nei.
Nei, folk var bekymret for seg og sine.
De sa: "Jeg vil ikke gi noe til familien eller spise noe selv som er skadelig."
- Spiser du genmodifisert mat? - Jeg tror det, jeg spiser mye maischips.
- Og jeg spiser soyabønner. Så ja... - Du klarer deg fint.
- Det er det du sier, Bill. - På en måte.
Det jeg lærte av ditt innslag var at folk er redde.
Ja. Frykten er der. Det var en kvinne som solgte muffins.
Hun ville ikke spise noe. Ingenting genmodifisert, ikke soya.
"Hva kan vi spise? Bare disse muffinsene?"
Og hun sa, helt alvorlig: "Jeg spiser ikke muffinsene."
- Hvorfor ikke? - Muffinsene er usunne.
De er fulle av karbohydrater.
- Spiser du brød, så dør du. - Nettopp.
Derek, det er ganske kult. Tror jeg.
Derek Muller fra Veritasium.
Bra innlegg.
Det er åpenbart ikke så enkelt med GMO.
Selv smarte folk er tilbakeholdne.
Så for å snakke om dette, har jeg samlet nok et ekspertpanel.
Her har vi dr. Robb Fraley, visedirektør og teknologisk ansvarlig hos -
- Monsanto.
De elsker deg, Robb.
Julie Kenney er femtegenerasjons bonde fra Iowa.
- Du dyrker mais og soyabønner? - Jepp.
Og dr. Fred Gould er ekspert -
- på nasjonalt forskningssenters rapport om GMO fra 2016.
Landbruksprofessor ved North Carolina State University.
- Riktig. - Velkommen.
Hvor skal vi begynne?
Trenger vi genmodifisert mat for å mate verden? Eller ikke?
Jeg sier nei.
- Ikke? - Nei.
- Det er basert på din rapport. - Det stemmer.
Men det betyr ikke -
- at genmodifiserte avlinger ikke er bra, og ikke kan hjelpe oss mot det målet.
- De er et redskap i verktøykassa. - Nettopp.
Nå til Robb. Forresten, dr. Fraley og jeg kjenner hverandre.
Robb, du synes at vi trenger GMO.
Jeg tror at GMO har vært et viktig redskap.
Vi har hatt dem i 20 år, i alle deler av landbruket.
Det første vi genmodifiserte, i 1982, var menneskelig insulin.
Halvparten av ny medisin er genmodifisert.
Mange av avlingene våre, og mange andre aspekter av livene våre.
Enzymene i vaskemiddelet du bruker til klesvasken -
- er GMO-enzymer. Så vi lever i en GMO-verden.
Denne delen som sentrerer rundt landbruket er fortsatt fylt av kontrovers.
- Så, Julie, du dyrker faktiske avlinger. - Ja. Mais og soyabønner.
Hvilke typer mais og soyabønner dyrker dere?
Vi bruker GMO-frø, -
- særlig blant maisen, og vi har fått større avlinger.
Det finnes skadelige insekter som svekker avlingene våre.
I år utførte vi en studie, en liten en på 8 hektar, -
- hvor vi ikke brukte de egenskapene.
For noen av insektene under bakken som kan skade maisplantenes røtter...
- Hva heter det insektet? - Maisrotorm.
- Så kreativt. - Nettopp.
- Maisrotorm. - Veldig kreativt.
Vi brukte ikke GMO på 8 hektar, -
- men gjorde det på de resterende 60 hektarene.
På de 8 hektarene produserte vi 1 500 liter mindre enn på resten.
Jeg har et spesifikt spørsmål. Min forståelse...
- Støtt meg her, Fred. - Ok.
- Hvis jeg har rett. - Selv om du tar feil.
Ikke-modifiserte avlinger og genmodifiserte avlinger yter ganske likt.
Ok. Så her må vi være forsiktige.
Da vi samlet rapporten vår, skilte vi mellom studier utført -
- av firma som Monsanto og studier utført av uavhengige forskere.
Så hvis ikke du stoler på Monsanto, se på studiene fra uavhengige forskere.
Begge studiene viser at de ikke forårsaker helseskader.
Men når man ser på hvor mye man kan høste, -
- hvis man ser på USDAs, altså Landbruksdepartementets...
- For våre utenlandske venner. - Og deres statistikker, -
- så ser man at vi nå høster mer, enten man bruker GMO eller ikke.
Hvorfor er det sånn?
Fordi folk har gjort det Julie gjør, de har økt gårdens produktivitet.
En del av grunnen til det er foredling og bedre jordsmonnsforvaltning.
Så ja, vi høster mer, men når man ser på tall fra USA, -
- så ser man ikke en drastisk økning i avkastning etter 1996.
Genmodifiserte avlinger gir ikke en større vekst i innhøstning enn før.
Tror ikke Robb mener det nå, men da det var nytt, mente man at man trengte GMO -
- for å øke avlingene. Men det har ikke blitt påvist.
Jeg tror Fred har rett. GMO spiller en rolle i økt produksjon.
Sammen med planteforedling og frøforedling.
At man dyrker riktig sort i riktig jordsmonn.
Genmodifisering spiller en rolle, men har ikke eneansvar.
Vi snakker om genmodifisering, men ingen vet hva det er.
Vi har genmodifisert maten vår siden tidenes morgen.
Huleboerne valgte ut beste plante, frøene falt ut og avlingene vokste.
Så fikk vi vitenskap med planteforedling.
Vi brukte ulike teknikker for å skape mer genmodifisering.
Genmodifisering tillater oss -
- å gå inn spesifikt med redskap vi bruker til å finne nye medisiner -
- eller skape nye frø, og spesifikt endre det genet vi vil.
Og det som er spennende er at redskapene bare blir bedre.
Jeg vet ikke om dere har hørt om gen-redigering eller CRISPR.
Vi kan være mer spesifikke.
På mange måter har vi en lang historie -
- med genmodifisering.
Jeg har enda et spørsmål til deg. Som du vet, er jeg ikke bonde.
Men det er forskjell på maishøsten og hvor mye det koster å dyrke maisen.
Eller soya. Det er flere ting:
Insektdrepende midler, kunstig vanning, gjødsling. Ikke sant?
Er det sant at genmodifiserte avlinger trenger mindre hjelp?
Det er interessant. For i Bt -avlingene du snakket om...
Bacillus thuringiensis.
Så brukes det færre insektdrepende midler.
Man finner et større biologisk mangfold i de åkrene...
Det er det rare. Når man hørte hva de sa på markedet.
Jeg tror det ville overrasket dem.
Da jeg var liten, visste vi ikke dette.
Du snakker om Bt og insektbeskyttelse.
Før sprøytet vi avlingene våre, fordi man måtte beskytte planten.
Nå er det innebygd i frøet, vi trenger ikke det.
Jeg er ikke interessert i å sprøyte unødvendig, -
- jeg elsker at det er innebygd.
Jeg, som mange i California, tenker på monarksommerfugler.
De avhenger av svalerot-arter for å overleve, sant?
De har et utrolig trekkmønster, -
- fra Mexico til High River... Det er hele Nord-Amerika.
Bestanden gikk kraftig ned, men nå er den på vei opp igjen.
Du snakket om økosystemer og konsekvenser.
Det har blitt utført mange studier -
- hvor de ser på om avlinger som kan sprøytes svekker monarkbestanden.
- Ved å fjerne svalerot-arter. - Ja.
La oss heller kalle dem blomster.
Vi vet fortsatt ikke nok til å kunne si noe definitivt om det.
- Så vi vet ikke. - Etter 400 sider...
- Egentlig... - Skriv 400 til.
Bestanden går opp. Hvorfor hater alle Monsanto?
Jeg har hatt noen våkenetter, for å si det sånn.
For å være ærlig, la oss klandre den skyldige, -
- vi kommuniserte særs dårlig med forbrukerne våre.
I 96, da vi fikk grønt lys av Landbruks- og Miljødepartementet og Mattilsynet, -
- gjorde vi som firmaer gjorde den gang, vi solgte våre produker til bøndene.
Men vi tok oss ikke tid til å snakke med forbrukerne,
- og det skapte problemer. - Dere produserte "Agent Orange" før, sant?
Ja, det er en lang historie. Vi kan snakke om det.
Det ble brukt under Vietnamkrigen, noe som ikke akkurat var populært.
Vi snakker om USA, det amerikanske landbruksdepartementet.
Blir disse avlingene brukt andre steder?
Vi planter GMO-avlinger og frø i 30 land, -
- og småbruk i India og Afrika bruker denne teknologien.
Det som er spennende med teknologi som blir brukt globalt...
Vi kan snakke om genetisk vitenskap, -
- modifisering, redigering, molekylær foredling...
Og aggressive selskap, ja.
Vi er et snilt selskap.
All teknologien går inn i frøet og gjør det bedre.
Alle bønder vet hva de skal gjøre. Hvis du gir en småbruker bedre frø, -
- forbedrer de avlingene. Vi har sett store forvandlinger -
- i bomullsavlingene i India. Vi jobber med Gates Foundation -
- for å utvikle bedre maisfrø til bruk i Afrika.
Fred, det fins vel steder der genmodifisering er ulovlig?
Jo, det er mange steder de ikke bruker genmodifisering.
Det største problemet er Kina.
Så tenk på de på markedet som var redde for genmodifisering.
I Kina er nesten all bomullsproduksjon genmodifisert. Du spiser vel ikke bomull?
Nei, ikke så mye.
Men de har ikke genmodifisert verken mais eller ris.
Folk stoler ikke på at genmodifisert mais eller ris, -
- som de spiser selv og ikke bare mater til husdyrene sine.
At det er trygt å spise.
Enkelte land godtar noen former for genmodifisering, -
- men ikke andre. Mexico, for eksempel. Mais er hellig for dem.
Det var derfra vi fikk mais. De vil ikke at vi skal røre deres mais.
Vi har jobbet med småbrukere der, og de bruker ikke engang hybridsorter.
Hva gjør vi med dem? Jeg lar saken ligge og sier:
Det finnes andre alternativer enn genmodifisering.
Vi kan gi dem bedre gjødsel.
Så flott, dere.
Takk for at dere kom. For et flott panel.
Kjempebra.
Vi har en jobb å gjøre her.
Folk forbinder fortsatt genmodifisert mat, GMF, GMO,
GME, genetisk konstruert organisme...
De assosierer det med store selskap.
Og svart heroin.
Men jeg ombestemte meg.
Jeg tror det er et redskap vi trenger.
Du kom tilbake, Derek.
- Glemte du noe? - Ja, Bill.
Jeg vil hjelpe deg med imaget til genmodifisert mat.
Er du sikker? Det er et ganske følsomt tema.
Folk kommer til å kalle deg bransjehore på internett.
Ja, jeg har blitt kalt verre ting. Som "atomnummer 67".
- Vittig! - Ja.
Holmium.
- Så hvordan gir vi GMO et nytt image? - Det skal jeg si deg.
Hev denne veggen, takk.
Hvordan klarte du det?
Jeg ser det. Jeg ser GMO-ene.
Jeg skal gi deg det med teskje. G-M-O.
- Jeg skjønte såpass. - Ingen liker dette.
Dette er ekkelt. Ok?
- Nå. O... - O...
- M... - Vent!
Jeg skal vedde, for dette er...
- G... - O-M-G.
- Derek, så genialt! - Ikke sant?
Som du ser, folket elsker det. De elsker OMG.
Få høre det for Deker Muller.
- Og alle gjestene våre. - Takk.
Gå ut og redd verden!
Tekst: Lise McKay